![Sõjaväelased panemas Rootsi Göteborgi Ostra haigla juurde püsti välihospidali](http://f12.pmo.ee/bKrldueLlfVrcLfivX3M3Kk6TXY=/1442x0/filters:focal(2182x938:4019x2216):format(webp)/nginx/o/2020/04/13/13052990t1h826c.jpg)
Rootsis reageeriti koroonaviiruse SARS-CoV-2 ja viirushaiguse Covid-19 levimisele üsna aeglaselt, kuid viimastel nädalatel on nii nakatunute ja surnute arv kasvanud ning selle tõttu on hakatud ajutisi haiglaid rajama.
Rootsis reageeriti koroonaviiruse SARS-CoV-2 ja viirushaiguse Covid-19 levimisele üsna aeglaselt, kuid viimastel nädalatel on nii nakatunute ja surnute arv kasvanud ning selle tõttu on hakatud ajutisi haiglaid rajama.
Rootsi meedia teatel on linnades avatud sõjaväe välishospidale, millest üks pandi hiljuti Göteborgi Ostra haigla juurde püsti.
Välihospidalid tekitasid arstide seas kriitikat, kuna neis on palju puudusi, mille tõttu Covid-19 patsientide elu võib lisaks haigusele veelgi rohkem ohus olla.
«Neis välihaiglates ei ole kraanivett ega kanalisatsiooni. Patsiendid on paigutatud üksteisele lähemale kui tavalises haiglas. Lisaks ei ole seal õhuringlus kuigi hea ja hingamisaparaadid on vananenud,» sõnas üks anonüümseks jääda soovinud ülemarst.
Tema sõnul on välishospidalidesse pandavad Covid-19 patsiendid nagu katsejänesed ning seal mängitakse inimeludega.
«Sõjaväe välihaiglad ei ole mõeldud nii rasketele haigetele nagu seda on Covid-19 diagnoosiga patsiendid. Neis telkides on palju puudusi, mille tõttu seal ei tohiks neid patsiente olla,» teatas teine arst.
Expressen intervjueeris arst Ingrid Stubeliust, kes samuti kinnitas, et sõjaväe haiglatelkides on palju puudusi.
«Meie, arstid peame töötama tingimustes, mis panevad meid väga suurte valikute ette. Intensiivravi tuleks anda ikka õigetes, mitte ajutistes haiglates,» nentis Stubelius.
Göteborgi Ostra haigla juures asuvas välihospidalis on paregu intensiivravil üheksa Covid-19 patsienti, kelle seisund on raske.
Välihaiglate operatiivjuht Henrik Sundeman selgitas, et telgis on tõesti kitsam kui haiglas, kuid kraanivesi on täiesti olemas.
«On eraldi telk, kus on nii kraanivesi kui WC. Selle tõttu ei olnud vaja välikäimlaid tuua,» kinnitas Sundeman.
Operatiivjuhi andmetel välihaiglates kõige raskemaid patsiente ei ole, need kõik on tavahaiglas.
Ta lisas, et telgis olevad hingamisaparaadid on vanemad kui haiglas, kuid need on täiesti töökorras, kasutatavad ja ei sea patsiendi elu ohtu.
Rootsis on seni koroonaviiruse ja viirushaiguse vastu võitlemise meetmed leebemad kui mujal maailmas.
Näiteks on osa koole ja restorane avatud ning liikumispiirangud ei ole väga ranged.
Rootsi peaminister Stefan Löfven sõnas teleintervjuus, et Rootsis ei arvatud, et tegemist on karmi viirusega ning haiguspuhang oli ootamatu.
Rootsis on koroonaviirusse nakatumise diagnoosi saanud ligi 11 000 inimest ja viirushaigus on võtnud elu 919 inimeselt.