![Lewis Pugh ujumas Antarktikas jää sulamisveest tekkinud järves](http://f7.pmo.ee/cevwTjRhDxtS02mWknK8xWd_6yg=/1442x0/filters:focal(742x480:1037x727):format(webp)/nginx/o/2020/01/23/12888957t1hd4c8.jpg)
Inglasest avaveeujuja Lewis Pugh ujus Ida-Antarktikas ühe kilomeetri jääkoopas, kus asub jää sulamisest tekkinud järv.
Inglasest avaveeujuja Lewis Pugh ujus Ida-Antarktikas ühe kilomeetri jääkoopas, kus asub jää sulamisest tekkinud järv.
Plymouthist pärit 50-aastane mees kandis jäises vees ujumisel vaid ujumispükse, -prille ja –mütsi, teatab News Service South West.
ÜRO ookeanide heatahte saadik Pugh on maailmas esimene Antarktika jääsulamisjärves ujunud inimene, kes oli vees 8 minutit.
Pugh sõnas selleks ujumiseks Välis-Hebriidide saarestikus Lewise saare juures treenides, et ta tahab Antarktika järves ujumisega suunata inimeste tähelepanu sellele, kuidas kliimasoojenemise tõttu Antarktika jää aina kiiremini sulab.
ÜRO andmetel on viimase kolme aastaga tekkinud Antarktika liustikesse 65 000 jääsulamisjärve.
2014 – 2017 sulas Antarktikas sama palju jääd kui viimase 30 aasta jooksul.
Lewis Pugh on ka varem ekstreemsetes oludes ujunud. Ta ujus 15. juulil 2007 Põhja-Jäämeres ühe kilomeetri ajaga 18 minutit ja 50 sekundit.
Antarktika on maailmajagu, mis hõlmab Antarktise mandri ja seda ümbritsevad saared India, Atlandi ja Vaikse ookeani lõunaosas.
Antarktika võtab enda alla 8,9 protsenti maismaast.
Antarktika kasutamist reguleerib 1959. aastal Washingtonis sõlmitud Antarktika leping koos 1991. aasta keskkonnakaitse protokolliga, mille kohaselt Antarktika on avatud rahumeelseks kasutamiseks ja teadustegevuseks.
Vägede paigutamine Antarktikasse, maavarade kaevandamine jms pole lubatud.